Op mod hver femte forstår ikke budskaber om sundhed
Sundhedsvæsenet skal være mere brugervenligt, siger forskere fra Aarhus Universitet efter første undersøgelse af danskernes problemer med at navigere efter sundhedsbudskaberne.
![](/fileadmin/_processed_/6/e/csm_preview_COLOURBOX5194418_0777f6e4c9.jpg)
Mange danskere – op mod hver femte - har problemer med at finde vej i sundhedsjunglen, og socialt udsatte mennesker risikerer at blive tabt i det stadigt mere komplekse, danske sundhedsvæsen.
Det konkluderer forskere fra Aarhus Universitet i et studie baseret på data fra Region Midtjyllands spørgeskemaundersøgelse ”Hvordan har du det 2013”. Resultatet er netop blevet offentliggjort på konferencen ”The 2nd European Health Literacy Conference” på Aarhus Universitet.
Det er første gang, man måler befolkningens såkaldte sundhedskompetence i Danmark, og undersøgelsen er baseret på ca. 30.000 spørgeskema-besvarelser.
Viden kan håndtere social slagside
Studiet viser, at op mod hver fjerde dansker med lav indkomst og kort uddannelse har svært ved at forstå information om sundhed, uanset om de skal høre eller læse den. Desuden oplever én ud af tre fra denne gruppe, at de ikke helt kan få læger og andre sundhedsprofessionelle til at forstå, hvad der er galt med helbredet. De kan heller ikke altid selv forstå, hvad lægen eller sygehuset fortæller dem.
Omvendt mener kun fem pct. med høj indkomst og lang uddannelse f.eks., at det er svært at forstå skriftlig sundhedsinformation.
”Vi kan med andre ord konstatere, at der er en social slagside, når det handler om at navigere i sundhedsvæsenet”, siger undersøgelsens forskningsansvarlige, lektor Helle Terkildsen Maindal fra Aarhus Universitet.
”Vi kan jo ikke gøre noget ved folks baggrund, men viden om danskernes sundhedskompetencer kan være en af vejene til at håndtere uligheden i sundhed blandt forskellige sociale grupper”.
Behov for et callcenter for sundhed
Hun gør desuden opmærksom på, at alle mennesker uanset social baggrund kan have svært ved at overskue og sortere i de skiftende råd og anbefalinger om at undgå livsstilssygdomme, som dagligdagen er fuld af.
”Det er en stor udfordring, fordi meget i dagens sundhedssystem handler om individets mulighed for at vælge den bedst mulige behandling for sig selv og sin familie”, siger Helle Terkildsen Maindal.
”Så vores undersøgelse peger på et behov for at justere en række forhold i sundhedsvæsenet, så det bliver mere brugervenligt. Dette kunne indebære en form for koordinerende enhed eller et callcenter for sundhed, hvor alle borgere kan få hjælp til at finde vej i informationerne”.
Fakta:
- Begrebet sundhedskompetence refererer til alle de evner, der skal til for at forstå og anvende sundhedsinformation, så man kan opnå eller bevare et godt helbred.
- Sundhedskompetence omfatter både evnen til at kommunikere med læger og andet sundhedspersonale, evnen til at forstå skiltning på sygehuse, søge sundhedsinformation på nettet og andre steder eller forstå indlægssedlerne i medicinpakkerne.
- Undersøgelsen er den hidtil største på europæisk niveau, der måler sundhedskompetence på befolkningsniveau.
Yderligere oplysninger:
Lektor Helle Terkildsen Maindal
Aarhus Universitet, Institut for Folkesundhed
Direkte telefon: 8716 7929
Mobiltelefon: 2546 2320
htm@alm.au.dk
Forskningsassistent Anne Bo
Aarhus Universitet, Institut for Folkesundhed
Mobiltelefon: 2021 3175
anne.bo@folkesundhed.au.dk